KURZUS: Járműelemek

MODUL: 1. modul: Kötő gépelemek I.

1.3. Anyaggal záró kötések. Hegesztés, forrasztás, ragasztás

|  | 1.3. Anyaggal záró kötések. Hegesztés, forrasztás, ragasztás.
| Tevékenység: Olvassa el a jegyzetből az alábbi tananyagrészeket: - a 21. oldalon az anyaggal záró kötésekre vonatkozó részt, - az 51-54. oldalon a hegesztett kötésekről szóló tananyagot, - az 58-60. oldalon a forrasztott és ragasztott kötésekre vonatkozó részt! A tananyag tanulmányozása közben az alábbiakra figyeljen: - Tanulja meg az anyaggal záró kötések fogalmát. - Ismerje fel a különbséget a hegesztett és a forrasztott kötések között. - Jellemzőik alapján tudja megkülönböztetni egymástól a lágyforrasztást és a keményforrasztást. - Adjon választ arra, hogy milyen jellemzői vannak a sajtoló és az ömlesztő hegesztésnek. - Sorolja fel a ragasztott kötések alkalmazásának korlátozó tényezőit. - Ábra alapján nevezze meg az egyes hegesztési varratfajtákat. Követelmények: A tananyag elsajátítása akkor tekinthető sikeresnek, ha Ön - Listából ki tudja választani az anyaggal záró kötések jellemzőit. - Listából ki tudja választani a hegesztett és a forrasztott kötések jellemzőit. - Meghatározások közül ki tudja választani a lágyforrasztás és a keményforrasztás jellemzőit. - Listából ki tudja választani a sajtoló és az ömlesztő hegesztés jellemzőit. - Felsorolásból ki tudja választani azokat a tényezőket, amelyek esetén a ragasztott kötés alkalmazható. - Varratfajták ábráihoz párosítani tudja azok megnevezését.
| További információk a tananyaghoz. Az alábbi ábra a leggyakrabban előforduló hegesztési varratfajtákat foglalja össze.
Varratfajták.
1. ábra.

|  | Ellenőrző kérdések
| Válassza ki az alábbi állítások közül azt, amelyik az anyaggal záró kötésekre igaz!
| Az alkatrészek között anyag létesít kapcsolatot.
| A kötést az alkatrészek anyagának alakja hozza létre.
| A kötést az alkatrészek között fellépő súrlódási erő létesíti.
| Jelölje meg azokat az állításokat, amelyek a hegesztett kötésekre igazak!
| A kötés kialakításakor az összekötendő alkatrészek anyaga nem olvad meg.
| A kötés kialakításakor az összekötendő alkatrészek anyaga megolvad.
| A kötés csak nyíróerővel terhelhető.
| A szükséges hőmennyiséget villamos ív keltésével is előállíthatjuk.
| Jelölje meg az alábbiak közül azokat az állításokat, amelyek a keményforrasztásra igazak!
| A munkahőmérséklet pákával is elérhető.
| A forrasztás hőmérséklete kisebb 450 Celsius foknál.
| A kötés kialakításakor forraszanyagként a rezet és ötvözeteit alkalmazzák.
| A hőforrás leggyakrabban gázláng.
| Válassza ki az alábbiak közül az ömlesztő hegesztés jellemzőit!
| Az összeerősítendő részek anyaga egymásba olvad.
| Tömeggyártásban alkalmazott egyik változata a villamos ponthegesztés.
| A kötés kialakításához legtöbbször adalékanyagot is felhasználnak.
| Az elektródák bevonatai javítják a kötés minőségét.
| Az összekötendő felületeket fehéren izzó állapotban összepréselik.
| Milyen esetekben alkalmazható a ragasztott kötés?
| Húzó igénybevételnek kitett alkatrészeknél.
| Nyíró igénybevételnek kitett alkatrészeknél.
| Különböző anyagból készült alkatrészek összekötésekor.
| Magas üzemi hőmérséklet mellett működő alkatrészeknél.
| Tanulmányozza az alábbi ábrát, majd válaszoljon a kérdésekre!
| Az ábrán látható varratfajták közül hányas számú a sarokvarrat? Az ábrán a(z) számú varrat a sarokvarrat.
| Az ábrán látható varratfajták közül hányas számú az élvarrat? Az ábrán a(z) számú varrat az élvarrat.
| Az ábrán látható varratfajták közül hányas számú a T-varrat? Az ábrán a(z) számú varrat a T-varrat.